Státní zemědělský intervenční fond
Ve Smečkách 33, 110 00 Praha 1
T: +420 222 871 871 E: info@szif.gov.cz
szif.gov.cz

szif
pomáhá zemědělcům

Zemědělství, potravinářství a lesnictví patří k tradičním odvětvím národního hospodářství naší země. Mají za sebou staletí vývoje a právem neodmyslitelně náleží k životu společnosti. V devadesátých letech minulého století došlo v naší zemi k velkým společenským a hospodářským změnám. Tyto změny se nevyhnuly ani oblasti zemědělství. Zároveň s narovnáváním právních vztahů k půdě a majetku se objevila potřeba vzniku státní instituce v působnosti Ministerstva zemědělství, která by zmírňovala dopady tržního hospodaření na zemědělce. Tato organizace se stala předchůdkyní dnešního Státního zemědělského intervenčního fondu (SZIF).
Historicky významnou změnu pro naše zemědělství přinesl vstup České republiky do Evropské unie a přijetí Společné zemědělské politiky EU. Od té doby se čeští zemědělci mohou opřít o velkorysou finanční podporu  z unijních zdrojů, kterou prostřednictvím jednotlivých dotačních titulů administruje SZIF jako jediná akreditovaná platební agentura pro daný sektor národního hospodářství. Škála aktivit je však mnohem pestřejší, než tomu bylo na začátku. Dnes lze prostřednictvím SZIF žádat o 200 dotačních titulů či jiných administrovaných režimů. Ať už se jedná o přímé nebo kompenzační platby, Program rozvoje venkova, organizaci trhů komodit, zmírňování dopadů nečekaných přírodních a jiných vlivů na zemědělce nebo třeba propagaci kvalitních potravin a podporu zdravé výživy našich školáků. Mezi mimořádně významné činnosti SZIF patří i kontrolování toho, zda jsou dotace užívány oprávněně.
Zemědělství v dnešní době ovšem neslouží „pouze“ k výrobě potravin. Má také společenské, ekologické a kulturní funkce. Vždyť po staletí formovalo venkovský prostor naší země. Právě Program rozvoje venkova spolu  s Národními dotacemi motivují k tomu, aby venkovskému prostoru, krajině a životnímu prostředí vůbec byla věnována zasloužená péče. Dalším nástrojem, zaměřeným na podporu a rozvoj venkova, je Celostátní síť pro venkov, jejíž činnost spadá také do agendy Fondu.

Státní zemědělský intervenční fond

Všechny uvedené i další okruhy činnosti SZIF
jsou ve své podstatě zaměřeny k jedinému,
hlavnímu cíli, kterým je naplnění poslání Fondu:
Pomáháme českému zemědělství.

/ 3

Co je SZIF

Státní zemědělský intervenční fond je
česká státní instituce v působnosti Ministerstva
zemědělství, která zprostředkovává finanční
podporu z Evropské unie a národních zdrojů
a zajišťuje následnou kontrolu oprávněnosti
užívání dotací.

•	Akreditovaná platební agentura pro provádění opatření
Společné zemědělské politiky (SZP) financovaných z Evropského
zemědělského záručního fondu (EZZF) a Evropského zemědělského
fondu pro rozvoj venkova (EZFRV). Státní zemědělský intervenční fond
byl zřízen zákonem č. 256/2000 Sb., o Státním zemědělském
intervenčním fondu.
•	Zprostředkující subjekt v rámci Operačního programu Rybářství
(OP Rybářství), který je financován z Evropského námořního
a rybářského fondu (ENRF).
•	Instituce pověřená administrací některých Národních dotací.
•	Státní fond, který náleží do působnosti Ministerstva zemědělství.
•	Instituce, která na regionální úrovni administruje agendu
Celostátní sítě pro venkov (CSV).
•	Kontrolní orgán, který provádí administrativní kontroly žádostí
o dotace a kontroly na místě. Jejich cílem je ověřit oprávněnost
nároků žadatele a přidělených finančních prostředků.
Oblasti podpor administrované SZIF:
•	Přímé platby (PP)
•	Program rozvoje venkova (PRV) 2007–2013/2014–2020/2021–2027
•	Společná organizace trhu (SOT):
rostlinné komodity
živočišné komodity
dovozní a vývozní licence, záruky
•	OP Rybářství (OPR) 2007–2013 / 2014–2020 / 2021–2027
•	Národní dotace
•	Značky kvalitních potravin

/ 5

Historie

1993
Při rozdělení ČSFR vznikl Státní fond tržní regulace v zemědělství (SFTR).
2000
V platnost vstoupil zákon č. 256/2000 Sb., který upravoval a rozšiřoval působnost SFTR a měnil název na Státní zemědělský intervenční fond. Vznikla agentura SAPARD pro administraci předvstupního programu.
2003
Došlo k novému organizačnímu uspořádání SZIF – vzniklo 7 nových regionálních pracovišť (Odbory SZIF – NUTS II) a k rozhodnutí o sloučení SZIF, agentury SAPARD a Agrární platební agentury APA.
2004
SZIF byla udělena akreditace jako platební agentuře pro provádění opatření Společné zemědělské politiky (SZP) financovaných ze záruční sekce Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu.
2007
SZIF byla udělena akreditace jako platební agentuře pro provádění opatření SZP financovaných z Evropského zemědělského záručního fondu a Evropského zemědělského fondu
pro rozvoj venkova.
2008
Oficiálně byla zahájena činnost Celostátní sítě pro venkov (CSV). Od roku 2014 SZIF plní funkci koordinátora CSV, na regionální a krajské úrovni je organizace zajišťována regionálními a krajskými pracovišti SZIF.
2013
Do organizační struktury SZIF byly v rámci restrukturalizace zemědělského rezortu začleněny Agentury pro zemědělství a venkov (AZV), nynější Oddělení příjmu žádostí a LPIS (OPŽL).
2015
SZIF začíná provádět aktualizaci půdního registru LPIS.
2020
SZIF začíná administrovat zemědělské Národní dotace.

/ 7

Přímé platby

Podmínkou pro získání dotace v rámci přímých
plateb je, aby byl žadatel zemědělským podnikatelem,
aktivním zemědělcem a obhospodařoval zemědělskou
půdu, která je na něj evidovaná v registru zemědělské
půdy LPIS podle uživatelských vztahů.

Přímé platby jsou dotace poskytované na zemědělsky obhospodařovanou plochu. Jedná se o podporu, která je poskytována od roku 2004 podle pravidel Společné zemědělské politiky EU a tvoří největší podíl vyplácených dotací v zemědělství. Jsou financovány výhradně ze zdrojů EU, mimo Přechodných vnitrostátních podpor, které jsou plně hrazeny z rozpočtu ČR. Pro období 2015–2020 jsou přímé platby zaměřeny na šetrný přístup k životnímu prostředí pomocí režimu Greening, generační obměnu na venkově prostřednictvím podpory pro mladé zemědělce a na podporu odvětví, která čelí určitým obtížím či jsou velmi důležitá z hospodářského, sociálního nebo environmentálního hlediska. Jedná se o vícesložkový model podpor, zemědělští podnikatelé mohou žádat o různé podpory prostřednictvím „multifunkčního“ formuláře Jednotná žádost. Podmínkou pro získání dotace v rámci přímých plateb je, aby byl žadatel zemědělským podnikatelem, aktivním zemědělcem a obhospodařoval zemědělskou půdu, která je na něj evidovaná  v registru zemědělské půdy LPIS podle uživatelských vztahů.
Přímé platby zahrnují následující podpory:
•	Jednotná platba na plochu (saps)
•	Platba pro mladé zemědělce
•	Platba pro zemědělce dodržující zemědělské postupy příznivé
pro klima a životní prostředí (greening)
•	Dobrovolná podpora vázaná na produkci (vcs)
– podpora na produkci brambor určených pro výrobu škrobu
– podpora na produkci konzumních brambor
– podpora na produkci chmele
– podpora na produkci ovocných druhů s velmi vysokou pracností
– podpora na produkci ovocných druhů s vysokou pracností
– podpora na produkci zeleninových druhů s velmi vysokou pracností
– podpora na produkci zeleninových druhů s vysokou pracností
– podpora na produkci cukrové řepy
– podpora na produkci bílkovinných plodin
– podpora na chov telete masného typu
– podpora na chov krávy chované v systému chovu s tržní produkcí mléka
– podpora na chov bahnice nebo na chov kozy
•	přechodné vnitrostátní podpory (pvp)
Jednotná platba na plochu (SAPS)
(SAPS = z angličtiny Single Area Payment Scheme) je nejrozšířenější zemědělskou dotací. Ročně o ni žádá kolem třiceti tisíc zemědělců. Jedná se o základní platbu na hektar. Získá ji žadatel, který obhospodařuje minimálně 1 hektar zemědělské půdy s kulturou: standardní orná půda, úhor, travní porost, trvalý travní porost, vinice, chmelnice, sad, školka, rychle rostoucí dřeviny, jiná trvalá kultura, zalesněná půda, případně další kultura oprávněná pro dotace.
Platba pro mladé zemědělce
zvýhodňuje zemědělce do 40 let, kteří s podnikáním začínají nebo ho zahájili nejpozději 5 let před podáním první Jednotné žádosti. Představuje 25% příplatek na prvních 90 hektarů k platbě SAPS.
Greening
neboli Platba pro zemědělce dodržující zemědělské postupy příznivé pro klima a životní prostředí přináší navýšení dotace SAPS o 55 %. Splnění těchto podmínek je povinné pro všechny žadatele o Jednotnou platbu na plochu, a je tedy nedílnou součástí SAPS. Pro její získání je třeba splnit tři podmínky: diverzifikaci plodin (pěstování stanoveného počtu plodin v závislosti na rozloze orné půdy), vyhrazení plochy využívané v ekologickém zájmu (touto plochou může být například krajinný prvek, mez, příkop, úhor, zalesněné plochy, plochy s meziplodinami nebo plodinami vážícími dusík atd.) a zachování trvalých travních porostů na určitém podílu zemědělské půdy.
Dobrovolná podpora vázaná na produkci (VCS)
(VCS = z angličtiny Voluntary Coupled Support), která je určena na podporu „citlivých“ sektorů, je spojena s pěstováním náročných plodin nebo chovem hospodářských zvířat. Jedná se o finanční podporu vázanou na produkci. Výše dotace na plodiny se odvíjí od rozlohy způsobilé plochy (minimální výměra je 1 ha), dotace na zvířata od jejich počtu, případně se jedná o kombinaci obou (podpora na produkci bílkovinných plodin), kdy rozhoduje výměra spolu s dodržením intenzity chovu hospodářských zvířat. Společná zemědělská politika počínaje obdobím 2014–2020 rozšířila výčet citlivých komodit, na které poskytuje dotace, a ve srovnání s předchozím obdobím na ně také vynaložila více prostředků. Mezi tyto platby patří podpora produkce zeleninových druhů s vysokou a velmi vysokou pracností, dále podpora produkce ovocných druhů s vysokou a velmi vysokou pracností a podpora produkce bílkovinných plodin.
Přechodné vnitrostátní podpory (PVP)
slouží k dorovnání podpor u vybraných komodit, které byly znevýhodněny pro zemědělce v ČR oproti původním státům EU. Jedná se o platby na zemědělskou půdu, přežvýkavce, chmel, brambory na výrobu škrobu, krávy bez tržní produkce mléka, ovce a kozy.

/ 8

Finanční prostředky vynaložené na opatření
přímých plateb v roce 2016

VCS celkem 17,8 %
PVP 3,6 %
Greening 27,8 %
Mladý zemědělec 0,3 %
SAPS 50,5 %

/ 9

Podpora kvalitních
potravin

Projekt Regionální potravina, který byl spuštěn
v roce 2010, je zaměřen na podporu malých
a středních podniků a producentů potravin
do 250 zaměstnanců.

Otázku kvality potravin vnímá SZIF jako jednu ze svých priorit a prostřednictvím značek KLASA a Regionální potravina seznamuje veřejnost s kvalitní potravinářskou produkcí. Obě značky udílí ministr zemědělství. Spotřebitelům tyto státem garantované značky přinášejí důvěryhodný  a jednoduchý způsob, jak se snadněji orientovat mezi potravinami na přesycených trzích. Důležitou součástí podpory značek je také edukace zákazníka v otázkách kvality potravin. Výrobcům pomáhají značky zvyšovat prestiž a zviditelnit se. Program na podporu prodeje zahrnuje propagační a mediální kampaně, prodejní akce s výrobci, značení v místech prodeje  a spolupráci na domácích i zahraničních výstavách a veletrzích.
Značka KLASA
Národní značka kvality KLASA byla zavedena v roce 2003. Za dobu své existence se stala nejen prestižní záležitostí pro její držitele, ale především si získala důvěru obyvatel České republiky, kteří výrobky s logem KLASA při nákupech preferují. Rovněž výrobci a zástupci obchodních řetězců velmi pozitivně hodnotí prodejnost těchto výrobků a vítají podporu kvalitní potravinářské produkce. V současné době najdou spotřebitelé značku KLASA na více než 1 000 výrobcích, počet „KLASA“ výrobců převyšuje 200. Značka je udělována pouze prověřeným zemědělským a potravinářským výrobkům, které splňují nadstandardní kvalitativní a bezpečnostní kritéria. Požadavky pro udělení této značky jsou přísnější než běžné hygienické  a potravinářské normy. Oceněné výrobky jsou pravidelně kontrolovány dozorovými orgány, což spotřebitelům zaručí stabilní kvalitu nakupovaných potravin. Značka je udělována na tři roky. Více na www.klasa.cz.
Značka Regionální potravina
Projekt Regionální potravina, který byl spuštěn v roce 2010, je zaměřen na podporu malých a středních podniků a producentů potravin do 250 zaměstnanců a zároveň vychází vstříc vzrůstajícímu zájmu spotřebitelů  o tradiční potraviny s jasným domácím původem. Spotřebitelé mohou nyní vybírat z více než 400 oceněných produktů. O značku Regionální potravina se každoročně soutěží ve 13 krajích ČR. V každé z devíti kategorií ji může získat jen jeden výrobek. Podmínkou je nejen výroba produktu v regionu, ale i podíl místních surovin nejméně 70 %. Hlavní surovina přitom musí být 100% tuzemského původu. Značka je udělována na 4 roky. Více na www.regionalnipotravina.cz.
Další značky
Od druhé poloviny roku 2017 SZIF zajišťuje kampaň na podporu biopotravin a ekologického zemědělství. V jejím rámci bude prezentovat značky BIO Produkt ekologického zemědělství (tzv. biozebra, jedná se o znak národní) a Evropské značení ekologické produkce (tzv. biolist, značení nadnárodní). SZIF tak vhodným způsobem doplní stávající aktivity v této oblasti.

/ 10

Současná podoba
SZIF

Územní členění regionálních odborů SZIF

Státní zemědělský intervenční fond je organizačně uspořádán tak, aby mohl svým klientům zabezpečit bezproblémový průběh administrace žádostí o dotaci od jejich příjmu až po vyplacení. Vzhledem k velkému počtu našich klientů i širokému spektru dotačních podpor, o které mohou čeští zemědělci, lesníci a potravináři žádat, nabízí Fond rovnoměrné pokrytí po celé České republice. Podporu zajišťujeme prostřednictvím Centrály SZIF v Praze, Regionálních odborů v 7 městech a 65 okresních pracovišť Oddělení příjmu žádostí a LPIS. Tato pracoviště jsou bývalé Agentury pro zemědělství a venkov, která jsou součástí SZIF od 1. ledna 2015.
Zaměstnanci SZIF
Ve Fondu pracuje téměř 1 200 zaměstnanců, na centrálním pracovišti je zaměstnána přibližně třetina z nich, dvě třetiny působí v rámci jednotlivých pracovišť po celé ČR. V našich řadách jsou zaměstnanci nejrůznějších profesí od administrativních pracovníků přes právníky, auditory až po kontrolory nebo specialisty v oboru IT.
Technická a metodická podpora pro žadatele
Žadatelé o dotaci mohou využít technickou a metodickou podporu prostřednictvím telefonního čísla 222 871 871. Na základě předvoleb jsou žadatelé přepojováni buď na informační linku SZIF, nebo pracovníky technické podpory. Své dotazy mohou také zasílat písemně na e-mailovou adresu info@szif.cz.
Metodickou podporu poskytujeme od pondělí do pátku v čase od 8 do 18 hodin, ohledně technické podpory pak mohou žadatelé telefonovat ve všední dny od 7 do 19 hodin. Záznamová služba je v provozu o víkendech a v pracovních dnech od 19 do 7 hodin.
Důležitým informačním zdrojem jsou také webové stránky www.szif.cz, Portál farmáře SZIF nebo sociální sítě Facebook, Twitter, LinkedIn či Instagram.
Centrála SZIF
Centrála Státního zemědělského intervenčního fondu
se nachází na adrese:
Ve Smečkách 801/33, 110 00 Praha 1
Česká republik

/ 11

Jednotná
žádost

Nejrychlejším a nejefektivnějším způsobem
je elektronické podání přes Portál farmáře szif,
který umožní rychlé vyřízení z pohodlí svého
domova. Dalším způsobem odeslání jednotné
žádosti je datová schránka nebo elektronická
podatelna szif.

Jednotná žádost je formulář, jehož prostřednictvím lze žádat o dotace hned na několik opatření najednou, a to v rámci přímých plateb a neprojektových opatření Programu rozvoje venkova. Jednotná žádost se podává každý rok přibližně od poloviny dubna do půlky května na místně příslušném oddělení příjmu žádostí a lpis (opžl). V případě fyzických osob je určující trvalé bydliště, u právnických osob pak jejich sídlo. Formulář včetně odpovídajících deklarací je možné podat elektronickou cestou, osobně nebo poštou.
Nejrychlejším a nejefektivnějším způsobem je elektronické podání přes Portál farmáře szif, který umožní rychlé vyřízení z pohodlí svého domova. Dalším způsobem odeslání jednotné žádosti je datová schránka nebo elektronická podatelna szif. Klienti szif najdou pracoviště opžl v 65 městech čr.
Jednotná žádost zahrnuje následující opatření:
• Jednotná platba na plochu (saps)
• Platba pro zemědělce dodržující zemědělské postupy příznivé
pro klima a životní prostředí (greening)
• Platba pro mladé zemědělce
• Přechodné vnitrostátní podpory (pvp)
• Dobrovolné podpory vázané na produkci (vcs)
• M13 platby pro oblasti s přírodními či jinými zvláštními omezeními (lfa)
• M12 platby v rámci sítě natura 2000 a podle rámcové směrnice o vodě
• M10 agroenvironmentálně-klimatické opatření (aeko)
• M11 ekologické zemědělství (ez)
• M14 dobré životní podmínky zvířat (džpz neboli welfare)
• Agroenvironmentální opatření 2007–2013

/ 12

Portál farmáře
SZIF

Portál farmáře je moderní komunikační nástroj pro žadatele o dotace, který umožňuje registrovaným uživatelům elektronické podání žádostí z pohodlí svého domova. Cílem je maximálně zjednodušit vyplňování žádostí. Zde si mohou žadatelé vygenerovat předvyplněnou žádost a sledovat průběh její administrace včetně možnosti zobrazení výpisu komunikace se SZIF. Zároveň mají na Portálu farmáře přístup k individuálním informacím  o svých žádostech.
Rozdíl mezi Portálem farmáře MZe a Portálem farmáře SZIF
Portál farmáře Mze je rozcestníkem, respektive vstupní branou ke všem registrům a aplikacím v resortu MZe. Pomocí jednoho přístupového jména Portál farmáře MZe zobrazí všechny systémy, do nichž má daný uživatel přístup.
Portál farmáře SZIF je jedním z těchto systémů. Jeho postavení je na rozdíl od registru LPIS nebo Integrovaného registru zvířat (IZR) specifické, protože se jedná o samostatný portál, který je primárně určen pro přípravu žádostí o dotace a sledování průběhu administrace.
S Portálem farmáře MZe je propojen pouze prostřednictvím jednotného přihlášení, aby se uživatel při přestupu mezi portály nemusel opětovně přihlašovat. Za veškerý obsah a podporu provozu Portálu farmáře SZIF odpovídá Státní zemědělský intervenční fond.
Služby Portálu farmáře (PF) SZIF zahrnují zejména:
»» PŘEDVYPLNĚNÍ DAT Z INFORMAČNÍHO SYSTÉMU SZIF, REGISTRŮ POD SPRÁVOU MINISTERSTVA ZEMĚDĚLSTVÍ
A VEŘEJNÝCH REGISTRŮ ČR DO APLIKACÍ PF A JEDNOTLIVÝCH ŽÁDOSTÍ NA ZÁKLADĚ PŘIDĚLENÉHO PŘÍSTUPU DO PF
»» PŘÍRUČKY PRO PODÁNÍ SAMOTNÝCH ŽÁDOSTÍ, PŘÍLOH A DALŠÍCH PODKLADŮ PRO ADMINISTRACI VČETNĚ FORMULÁŘŮ
»» AKTUALIZACI DAT ŽADATELŮ, MIMO DATA SPRAVOVANÁ V ZÁKLADNÍCH REGISTRECH ČR
»» ODESÍLÁNÍ PERSONALIZOVANÝCH INFORMACÍ A UPOZORNĚNÍ
»» NÁVODY K VYPLNĚNÍ A PODÁNÍ ŽÁDOSTI PROSTŘEDNICTVÍM INSTRUKTÁŽNÍCH LISTŮ
»» MOŽNOST NASTAVENÍ ZASÍLÁNÍ NOVINEK PUBLIKOVANÝCH NA INTERNETOVÝCH STRÁNKÁCH SZIF

/ 13