Státní zemědělský intervenční fond
Ve Smečkách 33, 110 00 Praha 1
T: +420 222 871 871 E: info@szif.gov.cz
szif.gov.cz

/ 4

Szif
pomáhá zemědělcům

Všechny uvedené i další okruhy
činnosti SZIF jsou ve své podstatě
zaměřeny k jedinému, hlavnímu
cíli, kterým je naplnění poslání Fondu:
Pomáháme českému zemědělství.

Zemědělství, potravinářství a lesnictví patří k tradičním odvětvím národního hospodářství naší země. Mají za sebou staletí vývoje a právem neodmyslitelně náleží k životu společnosti. V devadesátých letech minulého století došlo v naší zemi k velkým společenským a hospodářským změnám. Tyto změny se nevyhnuly ani oblasti zemědělství. Zároveň s narovnáváním právních vztahů k půdě a majetku se objevila potřeba vzniku státní instituce v působnosti Ministerstva zemědělství, která by zmírňovala dopady tržního hospodaření na zemědělce. Tato organizace se stala předchůdkyní dnešního Státního zemědělského intervenčního fondu (SZIF).
Historicky významnou změnu pro naše zemědělství přinesl vstup České republiky do Evropské unie a přijetí Společné zemědělské politiky EU. Od té doby se čeští zemědělci mohou opřít o velkorysou finanční podporu z unijních zdrojů, kterou prostřednictvím jednotlivých dotačních titulů administruje SZIF jako jediná akreditovaná platební agentura pro daný sektor národního hospodářství. Škála aktivit je však mnohem pestřejší, než tomu bylo na začátku. Dnes lze prostřednictvím SZIF žádat o 200 dotačních titulů či jiných administrovaných režimů. Ať už se jedná o přímé nebo kompenzační platby, Program rozvoje venkova, organizaci trhů komodit, zmírňování dopadů nečekaných přírodních a jiných vlivů na zemědělce nebo třeba propagaci kvalitních potravin a podporu zdravé výživy našich školáků. Mezi mimořádně významné činnosti SZIF patří i kontrolování toho, zda jsou dotace užívány oprávněně.
Právě Program rozvoje venkova spolu s Národními dotacemi motivují k tomu, aby venkovskému prostoru, krajině a životnímu prostředí vůbec byla věnována zasloužená péče. Dalším nástrojem, zaměřeným na podporu a rozvoj venkova, je Celostátní síť pro venkov, jejíž činnost spadá také do agendy Fondu.

Státní zemědělský intervenční fond

/ 5

/ 6

Co je SZIF

SZIF je česká státní instituce
v působnosti Ministerstva země-
dělství, která zprostředkovává
finanční podporu z Evropské unie
a národních zdrojů.

•	Akreditovaná platební agentura pro provádění opatření Společné
zemědělské politiky (SZP) financovaných z Evropského zemědělského
záručního fondu (EZZF) a Evropského zemědělského fondu pro
rozvoj venkova (EZFRV). Státní zemědělský intervenční fond byl zřízen
zákonem č. 256/2000 Sb., o Státním zemědělském intervenčním fondu.
•	Zprostředkující subjekt v rámci Operačního programu Rybářství
který je financován z Evropského námořního a rybářského fondu (ENRF).
•	Instituce pověřená administrací některých Národních dotací.
•	Státní fond, který náleží do působnosti Ministerstva zemědělství.
•	Instituce, která na regionální úrovni administruje agendu
Celostátní sítě pro venkov (CSV).
•	Kontrolní orgán, který provádí administrativní kontroly žádostí
o dotace a kontroly na místě. Jejich cílem je ověřit oprávněnost
nároků žadatele a přidělených finančních prostředků.
Oblasti podpor administrované SZIF:
•	Přímé platby (PP)
•	Program rozvoje venkova (PRV) 2007–2013 / 2014–2020 / 2021–2027
•	Společná organizace trhu (SOT): 	rostlinné komodity
živočišné komodity
dovozní a vývozní licence, záruky
•	OP Rybářství (OPR) 2007–2013 / 2014–2020 / 2021–2027
•	Národní dotace
•	Značky kvalitních potravin

/ 7

/ 8

Historie SZIF

1993
Při rozdělení ČSFR vznikl Státní fond tržní regulace v zemědělství (SFTR).
2000
V platnost vstoupil zákon č. 256/2000 Sb., který upravoval a rozšiřoval působnost SFTR a měnil název na Státní zemědělský intervenční fond. Vznikla agentura SAPARD pro administraci předvstupního programu.
2003
Došlo k novému organizačnímu uspo- řádání SZIF – vzniklo 7 nových regionálních pracovišť (Odbory SZIF – NUTS II) a k rozhodnutí o sloučení SZIF, agentury SAPARD a Agrární platební agentury APA.
2004
SZIF byla udělena akreditace jako platební agentuře pro provádění opatření Společné zemědělské politiky (SZP) financovaných ze záruční sekce Evropského zemědělského orientačního  a záručního fondu.
2007
SZIF byla udělena akreditace jako platební agentuře pro provádění opatření SZP financovaných z Evropského zemědělského záručního fondu  a Evropského zemědělského fondu
pro rozvoj venkova.
2008
Oficiálně byla zahájena činnost Celostátní sítě pro venkov (CSV). Od roku 2014 SZIF plní funkci koordinátora CSV, na regionální a krajské úrovni je  organizace zajišťována regionálními  a krajskými pracovišti SZIF.
2013
Do organizační struktury SZIF byly  v rámci restrukturalizace zemědělského rezortu začleněny Agentury pro zemědělství a venkov (AZV), nynější Oddělení  příjmu žádostí a LPIS (OPŽL).
2015
SZIF začíná provádět aktualizaci
půdního registru LPIS.
2020
SZIF začíná administrovat zemědělské Národní dotace.

/ 9

Přímé platby

Podmínkou pro získání dotace v rámci
přímých plateb je, aby byl žadatel
zemědělským podnikatelem, aktivním
zemědělcem a obhospodařoval
zemědělskou půdu, která je na něj
evidovaná v registru zemědělské půdy.

Přímé platby jsou dotace poskytované na zemědělsky obhospodařovanou plochu. Jedná se o podporu, která je poskytována od roku 2004 podle pravidel Společné zemědělské politiky EU a tvoří největší podíl vyplácených dotací v zemědělství. Jsou financovány výhradně ze zdrojů EU, mimo Přechodných vnitrostátních podpor, které jsou plně hrazeny z rozpočtu ČR. Pro období 2015–2020 jsou přímé platby zaměřeny na šetrný přístup k životnímu prostředí pomocí režimu Greening, generační obměnu na venkově prostřednictvím podpory pro mladé zemědělce a na podporu odvětví, která čelí určitým obtížím či jsou velmi důležitá z hospodářského, sociálního nebo environmentálního hlediska. Jedná se o vícesložkový model podpor, zemědělští podnikatelé mohou žádat o různé podpory prostřednictvím „multifunkčního“ formuláře Jednotná žádost. Podmínkou pro získání dotace v rámci přímých plateb je, aby byl žadatel zemědělským podnikatelem, aktivním zemědělcem a obhospodařoval zemědělskou půdu, která je na něj evidovaná  v registru zemědělské půdy LPIS podle uživatelských vztahů.
Přímé platby zahrnují následující podpory:
•	Jednotná platba na plochu (saps)
•	Platba pro mladé zemědělce
•	Platba pro zemědělce dodržující zemědělské postupy příznivé pro klima  	a životní prostředí (greening)
•	Dobrovolná podpora vázaná na produkci (vcs)
– podpora na produkci brambor určených pro výrobu škrobu
– podpora na produkci konzumních brambor
– podpora na produkci chmele
– podpora na produkci ovocných druhů s velmi vysokou pracností
– podpora na produkci ovocných druhů s vysokou pracností
– podpora na produkci zeleninových druhů s velmi vysokou pracností
– podpora na produkci zeleninových druhů s vysokou pracností
– podpora na produkci cukrové řepy
– podpora na produkci bílkovinných plodin
– podpora na chov telete masného typu
– podpora na chov krávy chované v systému chovu s tržní produkcí mléka
– podpora na chov bahnice nebo na chov kozy
•	Přechodné vnitrostátní podpory (pvp)
Jednotná platba na plochu (SAPS)
(SAPS = z angličtiny Single Area Payment Scheme) je nejrozšířenější zemědělskou dotací. Ročně o ni žádá kolem třiceti tisíc zemědělců. Jedná se o základní platbu na hektar. Získá ji žadatel, který obhospodařuje minimálně 1 hektar zemědělské půdy s kulturou: standardní orná půda, úhor, travní porost, trvalý travní porost, vinice, chmelnice, sad, školka, rychle rostoucí dřeviny, jiná trvalá kultura, zalesněná půda, případně další kultura oprávněná pro dotace.
Platba pro mladé zemědělce
zvýhodňuje zemědělce do 40 let, kteří s podnikáním začínají nebo ho zahájili nejpozději 5 let před podáním první Jednotné žádosti. Představuje 25% příplatek na prvních 90 hektarů k platbě SAPS.
Greening
neboli Platba pro zemědělce dodržující zemědělské postupy příznivé pro klima  a životní prostředí přináší navýšení dotace SAPS o 55 %. Splnění těchto podmínek je povinné pro všechny žadatele o Jednotnou platbu na plochu, a je tedy nedílnou součástí SAPS. Pro její získání je třeba splnit tři podmínky: diverzifikaci plodin (pěstování stanoveného počtu plodin v závislosti na rozloze orné půdy), vyhrazení plochy využívané v ekologickém zájmu (touto plochou může být například krajinný prvek, mez, příkop, úhor, zalesněné plochy, plochy s meziplodinami nebo plodinami vážícími dusík atd.) a zachování trvalých travních porostů na určitém podílu zemědělské půdy.
Dobrovolná podpora vázaná na produkci (VCS)
(VCS = z angličtiny Voluntary Coupled Support), která je určena na podporu „citlivých“ sektorů, je spojena s pěstováním náročných plodin nebo chovem hospodářských zvířat. Jedná se o finanční podporu vázanou na produkci. Výše dotace na plodiny se odvíjí od rozlohy způsobilé plochy (minimální výměra je 1 ha), dotace na zvířata od jejich počtu, případně se jedná o kombinaci obou (podpora na produkci bílkovinných plodin), kdy rozhoduje výměra spolu s dodržením intenzity chovu hospodářských zvířat. Společná zemědělská politika počínaje obdobím 2014–2020 rozšířila výčet citlivých komodit, na které poskytuje dotace, a ve srovnání s předchozím obdobím na ně také vynaložila více prostředků. Mezi tyto platby patří podpora produkce zeleninových druhů s vysokou a velmi vysokou pracností, dále podpora produkce ovocných druhů s vysokou a velmi vysokou pracností a podpora produkce bílkovinných plodin.
Přechodné vnitrostátní podpory (PVP)
slouží k dorovnání podpor u vybraných komodit, které byly znevýhodněny pro zemědělce v ČR oproti původním státům EU. Jedná se o platby na zemědělskou půdu, přežvýkavce, chmel, brambory na výrobu škrobu, krávy bez tržní produkce mléka, ovce a kozy.

/ 10

Finanční prostředky
vynaložené na opatření
přímých plateb v roce
2024

VCS celkem 17,8 %
PVP 3,6 %
Greening 27,8 %
Mladý zemědělec 0,3 %
SAPS 50,5 %

/ 11